22/08/2024 | News release | Distributed by Public on 22/08/2024 09:01
RNA-baserade läkemedel har enorm potential och är av stort intresse både för samhälle och läkemedelsindustri. Men för att möta de utmaningar som finns idag inom området behövs det ökad kunskap om RNA. Metoder där RNA-molekylerna analyseras en och en, kan bidra till ökad kunskap om dess grundläggande egenskaper, vilket kan driva på en snabbare läkemedelsutveckling. Nu satsar EU stort på ett projekt koordinerat av Chalmers för att utbilda doktorander med spetskompetens inom forskningsområdet.
EU-projektet som fått namnet Mechanism har beviljats 4,1 miljoner euro för att utbilda femton doktorander vid åtta europeiska lärosäten inom forskningsområdet där man karaktäriserar nukleinsyror (RNA och DNA) genom studier av enskilda molekyler. Projektet involverar även fyra industripartner som är viktiga för projektet, däribland AstraZeneca R&D Gothenburg.
− Tre av de femton doktoranderna som ska utbildas i projektet kommer att arbeta här på Chalmers. Vi är oerhört stolta över detta − och att vi får koordinera projektet från Sverige och Chalmers. Med det här anslaget visar EU att vårt forskningsområde är relevant och att vi har rätt kompetens att utbilda framtidens utvecklare av RNA-läkemedel, säger Fredrik Westerlund, projektets koordinator och professor i kemisk biologi på Chalmers.
Mechanism kommer att fokusera på tre områden som ska komplettera varandra: syntes och modifiering av RNA och DNA, studier av dessa med optical tweezers, samt datorsimuleringar. Varje doktorand ska få sin spetskompetens på sitt värduniversitet, men utbildningen innefattar också två utbyten, antingen med en akademisk partner, eller en industripartner, för att bredda kompetensen.
− Det är en styrka att vi har företag som tror på forskningsområdet med oss i projektet. Vi kommer att kunna erbjuda företagsrepresentanter som mentorer och vissa doktorander kommer att arbeta ute på företagen i perioder, säger Marcus Wilhelmsson, professor i fysikalisk kemi på Chalmers, som också är forskningsledare i projektet och även kommer att agera som koordinationsstöd.
− Det kan vara nyttigt att få uppleva de skillnader som finns i arbetssätt mellan industri och akademi. Dessutom vill ju företagen rekrytera rätt kompetens efteråt, vilket är bra för de doktorander som inte vill fortsätta en akademisk bana, säger han.
Både Fredrik Westerlunds och Marcus Wilhelmssons forskargrupper, som redan i dag har ett nära samarbete, kommer att förstärkas med doktorander inom ramen för projektet. På Chalmers kommer projektets fokus vara studier med hjälp av optical tweezers, en metod som båda grupperna har stor erfarenhet av. Metoden går ut på att med hjälp av en fokuserad laser fånga in och sträcka ut enskilda biomolekyler, till exempel DNA eller RNA, för att studera dem en och en. Den kan ge annan, och mer specifik, information än andra metoder där man mäter i bulk, det vill säga med många molekyler närvarande.
− Ibland är det relevant att veta status på ett enda protein som utför en specifik funktion i en cell. Även om det fungerar som det ska i de allra flesta fall kan det vara kritiskt för cellerna om det inte fungerar fem procent av gångerna och då behöver vi förstå vad som kan gå fel. Det är en av anledningarna till att studier av molekyler en och en kan spela stor roll, säger Fredrik Westerlund.
Marcus Wilhelmssons forskningsgrupp utvecklar molekyler som kan ersätta baserna som utgör naturliga byggstenar av DNA- och RNA-molekyler. När de byts ut förändras egenskaper på ett kontrollerat sätt och det ger också intressanta förändringar i DNA- eller RNA-molekylens struktur och dynamik. Detta kan studeras med bland annat optical tweezers och ge ny kunskap om DNA och RNA, som blir viktig vid framställningen av nya RNA-baserade läkemedel.
Tillsammans har de två Chalmersgrupperna tidigare använt metoderna som är i fokus i Mechanism-projektet för att bland annat undersöka coronavirusets strategier för hur det känner igen sitt eget RNA. Virusets RNA-molekyler och proteiner produceras inuti infekterade människoceller av de mänskliga cellernas maskinerier. När nya viruspartiklar ska bildas och packas med RNA-molekyler måste viruset kunna skilja på virus-RNA och mänskligt RNA.
Forskarna utgick från att det är formen, mer än sekvensen på virusets RNA som påverkar hur det packas. Genom att stoppa in modifierade baser som påverkar formen i RNA-sekvenserna som tros vara viktiga för hur viruset packas kunde man förstå mer av dynamiken kring processen.
Förutom forskningen som utförs specifikt på Chalmers kommer projektet leda till att ett stort antal erfarna forskare besöker universitetet under de kommande åren. Sammanfattningsvis kommer Mechanism starkt bidra till forskning om nya genbaserade läkemedel och på samma gång utbilda nästa generation av experter för att driva forskningsfronten ytterligare framåt.