08/09/2024 | Press release | Distributed by Public on 08/08/2024 23:04
Tänavu teises kvartalis lasi Eesti Pank ringlusse 9,3 miljonit pangatähte, mille koguväärtus oli 304 miljonit eurot, ja 4,9 miljonit käibemünti, mille koguväärtus oli 2,6 miljonit eurot. Pool väljastatud pangatähtede arvust olid 50eurosed ning üldiselt olid väljastatud pangatähtede arv ja koguväärtus samad kui aasta tagasi. Müntidest väljastati enim 2euroseid, mida oli ringlusse lastud müntide koguarvust 21%.
Teises kvartalis tagastati Eesti Panka 6,1 miljonit pangatähte väärtusega 218 miljonit eurot. Kõige rohkem tagastati 50euroseid pangatähti. Need moodustasid 43% kõikidest tagastatud pangatähtedest, mis on üsna tavapärane. Tagastatud pangatähtede kogusumma oli väärtuse poolest 5% suurem kui esimeses kvartalis. Sorteerimise käigus hävitati 0,91 miljonit käibekõlbmatut pangatähte, ülejäänud lasti tagasi ringlusse.
2024. aasta teises kvartalis tagastasid kommertspangad Eesti Panka 4,4 miljonit käibemünti väärtusega 1,4 miljonit eurot. Enim tagastati 2sendiseid, mis moodustasid Eesti Panka tagastatud müntide koguarvust 22%. Tagastatud käibemüntide arv on kolmandat kvartalit järjest olnud suur tänu Eesti Panga ja Omniva koostöös toimivale mündivahetusteenusele. Tallinnas ja Tartus pakutav mündivahetusteenus jätkub vähemalt 2025. aasta veebruarini. Mündivahetuseks lisavõimaluste loomine toetab müntide taasringlust ja hoiab keskkonda, kuna väheneb vajadus münte juurde toota.
Mündiringlust aitab püsivamalt tõhustada 2025. aasta alguses kehtima hakkav ümardamisreegel, mille järgi hakatakse müügikohtades ostukorvi lõpphinda ümardama lähima 5 sendini. Seda tehakse üksnes siis, kui ostja maksab sularahas. 1- ja 2sendiseid antakse peamiselt poest vahetusrahana, kuid seejärel jäävad need inimeste kätte seisma, sest uuesti maksmisel kasutatakse neid pisisente vähe. Samas on 1- ja 2sendiste tootmis- ja käitlemiskulud ning keskkonnamõju ebaproportsionaalselt suured, kui arvestada nende väärtust. Uuel aastal kehtima hakkava ümardamisreegli järgi enam 1- ja 2sendiseid vahetusrahana tagasi ei anta. Seetõttu pole poodides neid enam tarvis ja ühtlasi kaob vajadus neid juurde toota.
Loe ümardamisreeglite kohta täpsemalt Eesti Panga kodulehelt.
Teises kvartalis võeti sularahaautomaatidest raha välja 6,2 miljonil korral ja 971 miljoni euro väärtuses. Eelmise aasta sama ajaga võrreldes oli väljavõtmiste arv umbes 6% väiksem. Sularaha sissemaksmise tehinguid tehti teises kvartalis 515 miljoni euro väärtuses, mida oli eelmise aastaga võrreldes 5% vähem.
Teise kvartali seisuga oli Eestis 668 sularahaautomaati, neist 310 sularaha sissemaksmise võimalusega. Peale sularahaautomaatide saab sularahatehinguid teha 21 pangakontoris.
Pankade ja müügikohtade koostöös saab sularaha välja võtta ligi 800 poekassast üle Eesti. Loe lisaks, kust saab veel sularaha välja võtta.
Münte saab krediidiasutuses mündimasina abil oma pangakontole kanda kümnes asukohas üle Eesti. Lisaks saab münte praegu veel vahetada Omniva postkontorites Tallinnas Järvel ja Tartu Kvartali keskuses.
Eesti krooni sularaha vahetamine
Eesti Pank vahetab endiselt Eesti krooni pangatähti ja münte eurodeks. Selle aasta teises kvartalis tehti Eesti Pangas 173 kroonisularaha vahetustehingut kokku 35 740 euro väärtuses. Praeguseks on vahetamata veel 43,7 miljoni euro väärtuses Eesti kroone: 28,4 miljonit pangatähte (37 miljoni euro väärtuses) ja 319,5 miljonit münti (6,7 miljoni euro väärtuses). Huvi kroonide eurodeks vahetamise vastu on viimastel aastatel olnud väike.
Eesti Panga sularahaekspertiis
Eesti Pank vahetab ümber rikutud ja kahjustada saanud europangatähti ja -münte. Teises kvartalis tehti 92 sularahaekspertiisi, mille käigus analüüsiti 3937 pangatähe ehtsust ja vajadusel määrati pangatähe kahjustuse ulatus. Ümber vahetatakse pangatähed, millest on säilinud üle poole. Kahjustatud pangatähed kõrvaldatakse ringlusest ja hävitatakse.
Teises kvartalis registreeriti Eesti kohtuekspertiisi instituudi andmetel Eestis 293 võltsitud europangatähte, millest suurem osa olid 20- ja 100eurosed kupüürid. Soovitame kõigil sularaha kasutavatel ettevõtetel, aga ka eraisikutel olla kõikide rahatähtede suhtes tähelepanelik. Samuti tasub reisides olla sularahaga arveldamisel hoolas. Teises kvartalis tuvastati ka 44 mündivõltsingut.
Lisateave:
Viljar Rääsk
Kommunikatsioonijuht
6680 745, 5275 055
[email protected]
Meediapäringud: [email protected]